Minulost není historie
Nový podcast Jana Vávry a historika Jakuba Rákosníka. Jaký příběh o své historii si chceme vyprávět? Je historie jen výklad příběhů psaných vítězi? Minulost není historie - Zrcadlo současných nejistot
Nový podcast Jana Vávry a historika Jakuba Rákosníka. Jaký příběh o své historii si chceme vyprávět? Je historie jen výklad příběhů psaných vítězi? Minulost není historie - Zrcadlo současných nejistot
S titulkem tentokrát nepřeháníme. Padnou slova, které těžko půjde vzít zpět. Padne i pár dobře mířených podpásovek. Ondřej Štindl, povznesen nad cynismus a negaci, putuje životem s prostým úsměvem a takřka werichovským mottem "s jistotou nelze říct nic o ničem". Ale pozor, již za chvíli v plné rychlosti narazí do záštiplného Jakuba Peřiny! Zpovzdálí vše s ledabylým klidem žokeje pozoruje Ladislav Nagy.
Hostem podcastu Pavla Štrunce byl ekonom Metropolitní univerzity a člen NERVu Dominik Stroukal. A mluvilo se hlavně o návrhu státního rozpočtu na příští rok, který o víkendu představila vláda. “Ministři si neudělali domácí úkol a nehledali, kde ušetřit u sebe. Není krize, ale ekonomika zpomaluje proti tomu, na co jsme byli zvyklí,” tvrdí a dodává, že se budou muset zvyšovat daně, neexistuje jiný způsob, jak peníze do rozpočtu dostat.
„Vláda se plácá po zádech, že je to rozpočet proinvestiční. Ale pomůžou růstu ekonomiky zrovna investice do dopravy?“ ptá se na Echo Poradě k navrženému státnímu rozpočtu pro rok 2025 Markéta Malá. „Mě na rozpočtu irituje jiná věc. Z jakého důvodu se meziročně zvyšují dotace pro podnikatele a pro neziskovky? Jde zhruba o tolik peněz, kolik vláda získá z windfall tax,“ říká Daniel Kaiser.
Postmoderna bývá zaměňována s neomarxismem, absolutním relativismem, platí za synonymum pro slabost západu. Přitom může být právě naopak nahlížena jako tresť toho, proč může být západ intelektuálně mocný. Máme-li porozumět tomu, co je postmoderna, je nevyhnutelné položit si otázku, co je moderna. Postmoderna je jednou z jejích tváří.
Hostem podcastu Pavla Štrunce byl Prezident Nejvyššího kontrolního úřadu Miloslav Kala. Jeho úřad před pár dny vydal stanovisko k návrhu státního závěrečného účtu za rok 2023 a doporučil vládě rozpočtovou obezřetnost a hlavně systémové reformy. Kala ostře kritizoval současný přístup vlády k řízení státních financí. Připomněl, že rychlost zadlužování Česka je druhá nejvyšší v Evropské unii. Přesto podle něj vlády v minulosti nepřistoupily k žádným skutečným reformám, které by situaci řešily. „Všechny vlády se tváří reformně, všechny nám slibují, jak budou pracovat pro občany, ale dlouhou dobu na těch projektech usilovně nepracují,“ upozornil Kala.
Hostem podcastu Echo Pavla Štrunce byl Štěpán Křeček, hlavní ekonom BH Securities a poradce premiéra Petra Fialy. Podle něj vláda a její ekonomická politika jde správným směrem, ale pomalu. Vláda před pár dny schválila změny v zákoníku práce, které zahrnují prodloužení zkušební doby a změny jako výpověď bez udání důvodu. Křeček tyto kroky obhajuje jako prostředek ke zvýšení flexibility na pracovním trhu. Zdůrazňuje, že větší flexibilita může usnadnit zaměstnancům nalezení lepší pracovní pozice, což následně může vést k růstu platů. Uznává ale, že některé změny, například prodloužení zkušební doby, mohou více vyhovovat zaměstnavatelům.
Muže za pultem udivila ostrá debata, kterou na sociálních sítích rozpoutal film Vlny. Reagují pobaveně, srdce je ale bolí. Ondřej znepokojeně vypráví o hypnotickém víru slaboduchosti, který všichni udržujeme v chodu, a když se do něj podíváme, podívá se zpátky. Je tak rozrušen, až se dopustí freudovského přeřeknutí se.
Kampaň proti dezinformacím démona Foltýna, budoucnost lidovců, ale i úmrtí Alaina Delona. Taková jsou témata aktuální epizody podcastu Echo Porada. „Na úřad vlády promítají heslo Jdi domů, Ivane, což asi má být narážka na slavnou písničku Běž domů, Ivane. Ale ani si nedokážou zjistit, jak se přesně jmenovala,“ tvrdí Daniel Kaiser. „Státní úředník se chová jako aktivista,“ dodává Dalibor Balšínek.
Miroslav Uďan založil a prodal miliardový startup Shoptet, za jeho vedení se firma vypracovala do pozice největšího poskytovatele e-commerce platformy v Česku a na Slovensku, na níž aktuálně funguje přes třicet sedm tisíc e-shopů. Tržby samotné společnosti se pohybují ve stovkách milionů korun a při Uďanovu odchodu byla její valuace vyšší než miliarda korun.
Já je nebezpečné; my nebezpečnější, říká Simone Weilová, teoložka, která byla po dobu svého života vnímána především jako levicová novinářka. Přesto cítila značný odpor vůči kolektivním emocím, vůči institucím, tomu, co označuje jako my. Sama říká, že je příliš ovlivnitelná na to, aby mohla být součástí skupiny.
Loni v srpnu na festival Krásný ztráty přijel Karel Schwarzenberg. Bylo to nejspíš jeho poslední vystoupení před více lidmi. Jiří Peňás mu ve Všeticích četl první kapitolu z knihu, která po listopadové smrti knížete vyšla pod názvem Výpravy s Karlem Schwarzenbergem.
Pražský radní pro kulturu za TOP 09 Jiří Pospíšil podal trestní oznámení na kampaň SPD, na které je vyobrazený africký migrant v zakrvavené košili s nožem. Obraz muže černé pleti je doplněn sloganem Nedostatky ve zdravotnictví nevyřeší chirurgové z dovozu. Jiří Pospíšil byl hostem Echa Pavla Štrunce a říká: „Myslím si, že tato míra už není jen o populistické kampani. Pokud je v kampani obecně konstatováno, že muž tmavé pleti může být automaticky vrahem, tak to má rasistický podtext.“
Muži za pultem spolu byli v kině, navštívili novinářskou projekci nového filmu Jiřího Mádla Vlny. Sice formulují všelijaké výhrady, ale na konci slzička ukápla, to zas jo. Taky si přečetli novelu Mít a být od vlámského autora Dimitriho Verhulsta, je o smrti, je misantropická a je vtipná.
Klesá porodnost kvůli covidu, nebo jsme jen příliš pohodlní? Titulní téma Týdeníku Echo rozvíjí i aktuální podcast Echo Porada. „Dítě ubírá komfort, to je jeden z důvodů. Je to psychický náklad, ale i finanční výdaje,“ tvrdí Pavel Štrunc. „Ještě v generaci mých rodičů platilo, že děti jsou základ rodiny. A rodiče spolu s nimi dovyspívali. Dneska je to velmi často tak, že všichni chtějí mít uzavřené vzdělání, cestovat a dítě je třešnička na dortu,“ soudí Tereza Matějčková.
Situace na bojové frontě mezi Ukrajinou a Ruskem je stále napjatá. I přes to, že ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj nedávno oznámil, že Ukrajina připraví mírový plán na ukončení války. Podle analytika mezinárodních vztahů Vlastislava Břízy si Zelenskyj dobře spočítal, že během následujících několika měsíců určitě nedojde k průlomu fronty ze strany Ukrajiny.
Hostem Echa Pavla Štrunce byl Jan Gregor, jeden z iniciátorů petice proti zvyšování poplatků veřejnoprávním médiím, tedy České televizi a Českému rozhlasu, a také člena Aliance pro rodinu.
Jak se vláda chystala implementovat směrnici Green Dealu a nakonec z toho sešlo? Hlavní téma nového vydání podcastu Echo Porada. „Je to dílo Andreje Babiše, který Green Deal odsouhlasil v roce 2019, ale všechna opatření z balíčku Fit for 55 dojednala vláda Petra Fialy a bylo to dokonce za našeho předsednictví Evropské unii,“ říká Markéta Malá. „Je potřeba doplnit, že když Babiš Green Deal schvaloval, Petr Fiala byl tehdy opoziční lídr, od kterého by se čekalo, že na to bude upozorňovat, že to bude kritizovat. A on se tomu zcela vědomě vyhnul,“ dodává Daniel Kaiser.
Kniha mizí. Napříč západním světem klesá počet knihoven i knihkupectví, stále více bytů se obejde bez regálů na čtivo. Tento posun měl dramatickou předehru: dvacáté století se občas nazývá stoletím zničené knihy. Jen během Druhé světové války bylo v knihovnách zničeno na 75 miliónů svazků.
Do dalšího dílu Výprav pozval Jiří Peňás fotografku a také cestovatelku Danu Kyndrovou. Její otec v druhé polovině šedesátých let trénoval alžírské volejbalové družstvo, díky čemuž malá Dana žila několik let v této pozoruhodné zemi. Naučila se tam základům francouzštiny, kterou pak vystudovala, což se jí hodilo po jejich cestách frankofonní Afrikou. Na Alžírsko vzpomíná jako na zemi krásnou, ale také divokou, v mnohém nepřístupnou a záludnou.
Muži za pultem se rozplývají nad filmem MaXXXine, závěrečným dílem hororové trilogie režiséra Ti Westa, oblíbence Martina Scorseseho a dalších veličin. Trpěli při sledování tříhodinové první části americké ságy Horizont režiséra Kevna Costnera, vlekla se jako pěší přechod Údolí smrti a ani velkorysá stopáž jim nestačila, aby pochopili, kdo je v tom filmu kdo. Zároveň v nich hlodá pochybnost, jestli to není tím, že nepochopili Costnerovu genialitu. Film Motorkáři zato pochopili a potěšil je. A viděli trailer na Gladiátora 2! Viděli žraloky v Koloseu! A slyšeli novou píseň skupiny Sýček!
Hostem Echo Porady byl publicista a ředitel Občanského institutu Roman Joch a hlavním tématem debaty se stala nová frakce Patrioti pro Evropu, kterou založil Viktor Orbán mimo jiné s Andrejem Babišem. Jsou, či nejsou ve službách Ruska? A čeho dosáhl Orbán svou cestou za Vladimirem Putinem?
„Neobdivovat Voltaira lze počítat mezi jednu z forem debility,“ pronesl argentinský spisovatel Jorge Borges. Voltaire stojí na počátku toho, co se dodnes označuje pojmem veřejný intelektuál, jakkoli je otázka, zda je tato pozice dnes ještě relevantní. O tom, kterak ji ustavil francouzský filozof, podává svědectví Voltairovo Pojednání o toleranci, které právě vychází v nakladatelství OIKOYMENH v překladu Petra Horáka.
Hostem Echa Pavla Štrunce byl předseda sněmovního bezpečnostního výboru Pavel Žáček (ODS) a tématem policejní zásah při střelbě na Filozofické fakultě UK. Co se dozvěděl během slyšení bezpečnostního výboru?
Z tématu elektro aut se stalo politikum, automobilový průmysl se stal nástroj voleb, říká dlouholetý ředitel tuzemského zastoupení automobilky Toyota Martin Peleška. Nejistota v automobilovém průmyslu, a především politická rozhodnutí komplikují byznys i chování spotřebitelů.
Stát komplikuje podnikání v Česku, výroby jako gigafactory jsou game changer, stát a úředníci by měli umět takový projekt podpořit i prosadit. Úspěšné domácí projekty v Česku s domicilem nezůstávají, odchází do zahraničí a tady nejvyšší část příjmů lidí produkuje stále montovna, říká Jana Matesová, ekonomka a bývalá zástupkyně Česka při Světové bance.
"Vidět Neapol a zemřít,“ říká se. Přesnější by to ovšem bylo s New Yorkem. Speciálně s tím, který jste mohli zažít v 70. a 80. letech minulého století. Pamětníci vzpomínají na nezkrotnou energii města, která pohltila a ovlivnila vše, výtvarné umění, hudbu i filmy. "V sedmdesátkách to byla regulérní válečná zóna. Znásilnění, vraždy, tohle všechno se v New Yorku dělo den co den. V osmdesátkách přišla epidemie cracku. V té době stříleli gangsteři v restauracích a bylo to naprosto normální. V našich filmech jsme se to akorát pokoušeli zachytit. Giuliani (bývalý starosta, který se rozhodl zbavit New York kriminality - pozn. aut.) pak město vyčistil a zbavil ho všeho drsného a skutečného. Jasně, to město bylo nebezpečné, ale mělo své kouzlo", řekl mi před lety kultovní režisér Abel Ferrara. Spolu s Ondřejem Štindlem, úhlavním nepřítelem seriálu Eric, malířem Janem Gemrotem a specialistou na Ameriku, politologem Kryštofem Kozákem, se do té fascinující doby alespoň na chvíli vrátíme.
Kauza střelby na filozofické fakultě nekončí a zůstává spousta otázek. Tereza Matějčková komentuje mimo jiné zasedání sněmovního výboru pro bezpečnost z minulého týdne, kde se ukázalo, že policie tahá za nos i poslance. „Musíme najít cestu, jak o tom mluvit bez emocí a bez politizace, ale zároveň tomu policie vůbec nepomáhá,“ říká. „Otakar Foltýn by se mohl vrhnout na případovou studii na téma manipulace a dezinformace, kterou v tomhle případu provádí ministerstvo vnitra a policie,“ soudí Dalibor Balšínek.
Záměr nazvaný Česká cesta do vesmíru představili minulý týden vládní lídři spolu s akademiky a zástupci průmyslu. Vyslání astronauta v horizontu pěti let by na sebe mělo navázat další aktivity soukromých firem i vědeckých institucí. Česká vláda chce poslat astronauta Aleše Svobodu, který byl i hostem podcastu Pavla Štrunce!
Komentátoři Týdeníku Echo se na pravidelné Echo Poradě tentokrát vrátili k loňské střelbě na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy v Praze. „Ministerstvo vnitra námi manipulovalo a přikryl to prezident Petr Pavel,“ říká rezolutně Dalibor Balšínek. Tereza Matějčková připomíná přirozenou potřebu médií i společnosti znát odpovědi na otázky, které kolem tragické události zůstávají: „Média jsou kritizovaná za to, že používají úniky ze spisu. Ale co mají ti novináři dělat, když jiné informace nemají?“ „V normálně fungující politice by ministr vnitra Vít Rakušan teď odstoupil,“ tvrdí Daniel Kaiser.