Goldman Sachs zpochybňuje umělou inteligenci. Je moc drahá a přeceňovaná
Obsah dostupný jen pro předplatitele.
Přihlásit se můžete
zde.
Pokud nemáte předplatné, nebo vám vypršelo, objednat si ho můžete .
Globální investiční společnost Goldman Sachs si klade otázky nad masivními investicemi až bilion dolarů do generativní umělé inteligence (AI), které technologičtí giganti plánují na nadcházející roky. Manažeři nadnárodních firem očekávají, že AI bude mít na jejich podnikání obrovský dopad, zároveň ale přiznávají, že nejsou na její okamžití přijetí připraveni. Goldman Sachs vyjádřila pochybnost i tom, zda může mít zapojení AI v podnikání v krátkodobém horizontu vůbec nějaký revoluční dopad.
Profesor na Massachusetts Institute of Technology a autor knihy Proč státy selhávají Daron Acemoglu v rozhovoru s Goldman Sachs uvedl, že vzestup produktivity a ekonomického růstu USA díky generativní technologii AI bude v příštím desetiletí – a možná i později – pravděpodobně omezenější a pozvolnější, než mnozí očekávali.
Acemoglu pracuje s odhadem, že pouze čtvrtinu úkolů zadaných AI bude nákladově efektivní automatizovat během příštích 10 let, což znamená, že AI ovlivní méně než pět procent všech zadaných úloh. Podle něj pokroky v modelech umělé inteligence pravděpodobně neproběhnou zdaleka tak rychle a nebudou tak působivé, jak bylo očekáváno.
„Příliš mnoho optimismu může vést k předčasnému používání technologií, které ještě nejsou zcela připraveny a nenastal jejich pravý čas. Toto riziko se dnes zdá být zvláště vysoké při používání umělé inteligence k rozvoji automatizace. Příliš brzká a přehnaná automatizace by mohla firmám způsobit i překážky a další problémy,“ domnívá se Acemoglu.
Jim Covello, který v Goldman Sachs vede výzkum globálního akciového kapitálu, tvrdí, že k dosažení adekvátní návratnosti nákladných technologií AI by umělá inteligence musela řešit velmi složité problémy, kterých v současnosti není schopna a možná nikdy nebude.
„Odhadujeme, že budování infrastruktury AI jen v příštích několika letech bude stát přes bilion dolarů, což zahrnuje výdaje na datová centra, utility a aplikace. Zásadní otázka tedy zní: co přesně jeden bilion dolarů vyřeší? Nahrazení nízkopříjmových pracovních míst nesmírně nákladnými technologiemi je v podstatě pravým opakem dřívějších technologických přechodů, kterých jsem byl svědkem za posledních třicet let, kdy jsem technologický průmysl pozorně sledoval,“ uvedl Covello.
Poznamenává také, že mnoho lidí se dnes pokouší srovnávat AI s počátky internetu. „Ale i ve svých počátcích byl internet levné technologické řešení, které umožnilo nahradit nákladná stávající řešení online obchodováním (...) Mnoho lidí je z AI nadšeno. Faktem ale je, že technologie umělé inteligence je výjimečně drahá, a aby se tyto náklady ospravedlnily, musí být AI schopna řešit složité problémy, k čemuž ale není navržena,“ uzavírá Covello.