Vláda chce zpřístupnit bydlení. Státní realitka za stovky milionů ročně, kritizuje Dostálová
Obsah dostupný jen pro předplatitele.
Přihlásit se můžete
zde.
Pokud nemáte předplatné, nebo vám vypršelo, objednat si ho můžete .
Vláda představila program dostupného bydlení a představila konkrétní parametry podpory výstavby cenově dostupného nájemního bydlení v ČR. V první fázi bude stát nabízet podporu ve výši osmi miliard korun ve formě zvýhodněných úvěrů na výstavbu bytů s nájmem nižším, než je tržní průměr. Ministerstvo financí (MF) zároveň spustilo cenovou mapu evidující výši nájemného v bytech. Podle osloveného experta se jedná o kroky správným směrem. Naopak s ostrou kritikou přišla bývalá ministryně pro místní rozvoj Klára Dostálová (ANO).
Projekt z dílny ministra pro místní rozvoj Ivana Bartoše (Piráti) je podle premiéra Fialy postaven na spolupráci státu, krajů, obcí a soukromého kapitálu. V současnosti stát vypracoval čtyři modely, jak by se samosprávy, stát a soukromí investoři mohli na vytvoření dostupného bydlení podílet. Obce by mohly stavět s podporou státu nebo ve spolupráci se soukromým investorem. Zároveň by ale soukromý investor mohl stavět cenově dostupné nájemní bydlení sám, pokud se s obcí domluví. Další možností je, že obce budou do vlastního fondu odkupovat již postavené domy.
Nejdříve bude možné žádat o podporu ze státního fondu podpory investic (SFPI) v září v rámci program Dostupné bydlení, ve kterém budou k dispozici 4,5 miliardy korun na zvýhodněné úvěry. V příštím roce se k němu přidá Národní rozvojová banka se svými nástroji za 3,5 miliardy korun. V obou případech tvoří většinu prostředků peníze z Národního plánu obnovy (NPO), které budou dále doplněny o zdroje státního rozpočtu a soukromého sektoru. Bartoš již dříve uvedl, že po zapojení soukromých zdrojů a mezinárodních institucí by se investice do výstavby bytů celkově mohly navýšit až na 20 miliard korun.
Podporu ze SFPI bude možné využít na novostavby, stavební úpravy nebo přístavby. Část z peněz lze použít okamžitě maximálně na 40 procent celkových nákladů při splnění konkrétních požadavků. Následný dotovaný úvěr ve výši základní sazby EU pro ČR snížený až o tři procentní body může být až do 65 procent ceny projektu. Celkově by dotace a výhodný úvěr mohly pokrýt až 90 procent investice. Splatnost je do 30 let a předčasné splacení je bez poplatků. Žádat o ni může například územní samosprávný celek, státní příspěvková organizace nebo církev.
Expert: Podmínky musí být maximálně transparentní
Hlavní ekonom banky Creditas Petr Dufek pro Echo24 řekl, že to vypadá, že by to mohlo jít o krok správným směrem. „I když vzhledem k částce i počtu zvažovaných bytů půjde spíš o kapku v moři. Je v každém případě dobré, že se v tomto směru začne něco dít. Zvlášť pokud nepůjde jen o finanční podporu, ale i o dostupné pozemky, které zvlášť ve velkých městech výstavbu prodražují.
„Jak úspěšný bude program se teprve uvidí podle výstavby i nájemníků, kteří díky němu získají možnost levněji bydlet. Rozhodující bude, zda skutečně půjde o formu sociálních či startovacích bytů, případně bytů pro vybrané nedostatkové profese. Vzhledem k veřejným zdrojům by proto podmínky měly být maximálně transparentní a současně i adekvátně přísné,“ dodal ekonom.
Podle něj navíc tyto kroky nejdou proti podpoře vlastnického bydlení. „Stát podporuje vlastnické bydlení daňovými úlevami hypoték, a rozhodně ne symbolicky. Cenová mapa nájemního bydlení může fungovat jako solidní zdroj informací na trhu, který zatím rozhodně přebytkem relevantních informací a dat neoplýval. Neberu tuto aktivitu jako signál ústupu od podpory vlastnického bydlení, ale jako paralelní aktivitu,“ dodal Dufek na dotaz redakce.
Naopak Bartošova předchůdkyně ve funkci ministra pro místní rozvoj a opoziční poslankyně Klára Dostálová na sociální síti X uvedla, že jde o „Bartošovu klasiku“. „Vše na poslední chvíli. Zákon o podpoře bydlení je státní realitka za stovky milionů ročně a nových 200 úředníků. Ministr ho tlačí jen proto, aby mohl čerpat z Národního plánu obnovy osm miliard na úvěry dostupného bydlení,“ uvedla Dostálová. „Nejsou projekty, nemáme stavební zákon a finanční nástroje na rozpočtovém výboru zpochybnili náměstci ministerstev financí a průmyslu a obchodu. A NPO končí v roce 2026,“ dodala Dostálová.
Mladí Češi od 25 do 35 let zaplatí za nájemné ze své mzdy více než ve většině vybraných států západní Evropy. Za nájemné bytu o velikosti 60 metrů čtverečních vynaloží necelých 40 procent z mediánu hrubé mzdy. To je procentuálně o polovinu více, než mladí lidé zaplatí v Německu, Rakousku nebo Francii. Poměr se ale může lišit podle lokality, například v hlavních a velkých městech jsou nájmy výrazně vyšší.
To, že by výstavba cenově dostupného obecního bydlení mohla pomoci mladým lidem bydlet, zvýšit porodnost a z dlouhodobého hlediska by mohla mít pozitivní dopad na státní rozpočet, předpokládá například Česká komora autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě. Podle jejích výpočtů existuje možnost postavit a prodat nový byt o 60 metrech čtverečních ve standardním domě za 3,6 milionu korun, tedy zhruba za 60 000 korun za metr čtvereční. Komora vychází z objemových cenových ukazatelů pro bytovou výstavbu, z nichž vyplývá, že i po zahrnutí dalších nezbytných nákladů je letos možné dokončit a prodávat byty za konečné ceny v rozmezí od 46 000 do 60 000 korun za čtvereční metr.
čtk,