Pavel jmenoval na Hradě nové ústavní soudce, místopředsedkyní se stala Křesťanová
Obsah dostupný jen pro předplatitele.
Přihlásit se můžete
zde.
Pokud nemáte předplatné, nebo vám vypršelo, objednat si ho můžete .
Prezident Petr Pavel dnes na Pražském hradě jmenoval Veroniku Křesťanovou místopředsedkyní Ústavního soudu (ÚS). Na postu nahradila Vojtěcha Šimíčka. Zároveň hlava státu jmenovala dva nové soudce ÚS, a to právníka a sociologa Jiřího Přibáně a Tomáše Langáška z Nejvyššího správního soudu.
Šimíčkovo funkční období skončilo 12. června. Křesťanovou jmenoval Pavel ústavní soudkyní loni v srpnu. Po jejím jmenování obsadí poprvé v historii ÚS obě místopředsednická křesla ženy. Přibáň a Langášek v týmu ústavních soudců nahradí právě Šimíčka a Tomáše Lichovníka.
Pavel řekl, že když s výběrem ústavních soudců začínal, měl trochu mrazení v zádech. Jedná se podle něj o obrovský úkol, vybrat ty nejlepší z nejlepších, aby byl ÚS pestrý, složený z respektovaných osobností a odborníků a zároveň aby byl proces transparentnější než v minulosti. Soud podle něj nyní funguje jako tým, což není úplně běžné.
Soudcům popřál, aby si zachovali za každou cenu nezávislost, odstup a aby zároveň zůstali v kontaktu s lidmi, neboť pro ně judikatura musí být srozumitelná. Vzhledem k tomu, že všichni dnes jmenovaní mají zkušenosti s publikováním či vyučováním, nepochybuje prezident o tom, že naplní očekávání ohledně zpřístupňování práva a rozhodnutí soudu veřejnosti. Soudcům také popřál hodně sil, zdraví, ale i podporu rodiny a okolí.
Křesťanová je držitelkou ocenění Právník roku v oboru duševního vlastnictví. Od roku 2010 byla soudkyní Městského soudu v Praze, následně i jeho místopředsedkyní. Předtím dlouhodobě pracovala v advokacii, zkušenosti má z akademické sféry. Specializovala se i na mediální právo či právo ochrany osobnosti. Byla členkou expertní komise pro tvorbu nového autorského zákona. Působila i jako rozhodce u rozhodčího soudu při Hospodářské a Agrární komoře.
Přibáň absolvoval Právnickou fakultu Univerzity Karlovy, je profesorem práva na univerzitě ve velšském Cardiffu, kde také vede právně-sociologické Centrum pro právo a společnost. V minulosti byl mimo jiné hostujícím profesorem nebo vědeckým pracovníkem na Evropském univerzitním institutu ve Florencii, na pražské pobočce New York University či Kalifornské univerzitě v Berkeley. V roce 2013 odmítl nabídku na pozici ústavního soudce od tehdejšího prezidenta Miloše Zemana.
Langášek byl soudcem Nejvyššího správního soudu od března 2013, byl také předsedou volebního a kárného senátu pro soudce. Je též absolventem Právnické fakulty Univerzity Karlovy. Působil v Kanceláři veřejného ochránce práv, byl členem Výboru pro zabránění mučení a jinému nelidskému nebo ponižujícímu zacházení nebo trestání při Radě vlády pro lidská práva.