Čeští europoslanci handlují posty v Bruselu. Turek může skončit zcela bez vlivu
Obsah dostupný jen pro předplatitele.
Přihlásit se můžete
zde.
Pokud nemáte předplatné, nebo vám vypršelo, objednat si ho můžete .
Vyjednávání v Evropském parlamentu je v plném proudu a účastní se ho i nově zvolení čeští europoslanci. Hnutí ANO například avizuje, že by chtělo dostat svou volební lídryni Kláru Dostálovou do předsednictva EP, naopak ve složité situaci je podle pozorovatelů Filip Turek, který by mohl v horším případě skončit bez frakce a tím pádem prakticky bez vlivu na chod europarlamentu.
V některých otázkách, které se po eurovolbách otevřely, už je jasno. Například že europoslanci za hnutí STAN Danuše Nerudová a Jan Farský zůstávají u evropských lidovců (EPP), silnou pozici mají nadále poslanci ODS ve frakci Evropských konzervativců a reformistů (ECR), byť premiér Fiala varoval, že by mohlo dojít k přesunu, pokud by se frakce přesunula k populistům a nacionalistům.
NEPŘEHLÉDNĚTE: „Alternativní kanály si zvolily své favority.“ Kde Turek a spol. nasbírali hlasy
Naopak vyjednávání nadále vedou europoslanci za hnutí ANO v čele s Klárou Dostálovou. Rovněž nově zvolená europoslankyně ANO Jaroslava Pokorná Jermanová o víkendu na CNN Prima News uvedla, že mají ambici, aby se Dostálová stala místopředsedkyní EP. Uvedla to na dotaz moderátorky, zda je místopředsednictví pro Dostálovou jednou z podmínek, které si ANO při vyjednávání klade.
„Tak my to považujeme za naprosto přirozené. Klára (Dostálová) je náš lídr a myslím si, že jako jeden z nejsilnějších na to nárok máme. Takže určitě o to budeme bojovat,“ řekla Pokorná Jermanová. Sama Dostálová nechtěla tuto informaci komentovat. Uvedla pouze, že funkce ve vedení EP pro ni není prioritou, i když by to vzhledem k počtu mandátů za ANO bylo logické. Hnutí získalo hned sedm mandátů.
Další otevřenou otázkou jsou europoslanci zvolení za koalici Přísahy a Motoristů sobě Nikola Bartůšek a především Filip Turek, který skončil v Česku na druhém místě v počtu preferenčních hlasů. Turek avizoval svou ambici vstoupit k ECR, nicméně europoslanec Alexandr Vondra (ODS) už dříve pro Echo24 řekl, že by to mohl být problém.
„Je potřeba si říci, o jaké podpoře se bavíme. Přísahy? Protože do frakce nevstupují jednotlivci, ale politické strany a ta procedura není jednodenní, nějakou dobu to trvá. (...) U Filipa Turka je nepřijatelná ta koketerie s hakenkreuzem, zvláště bez zcela jednoznačné a přímé distance. To je problém, to říkám s veškerou odpovědností,“ uvedl pro Echo24 Vondra s tím, že například Bratrům Itálie (strana italské premiérky Giorgie Meloniové a lídr ECR) by vadila představa, že se na ně bude útočit kvůli tomu, že mají ve stejné frakci politiky s tímto smyslem pro humor. A myslím si, že to nebudou chtít riskovat,“ uvedl Vondra. S Přísahou má navíc ODS dlouhodobě problém kvůli minulosti spojené s Robertem Šlachtou.
Experti: ANO a Renew jako manželství z rozumu
Odborníci na evropskou politiku, které oslovil deník Echo24, připomněli rozhodnutí českých stran nepřidat se k Renew. „U českých stran bylo na vážkách rozhodnutí STAN – nakonec zvítězila mocensky výhodnější EPP, ale ideově by STAN spadal spíše pod Renew,“ uvedl pro Echo24 Petr Kaniok z Masarykovy univerzity v Brně s tím, že frakce ale určitě nevypudí poslance a poslankyně ANO.
„Což mimochodem ukazuje jednak na velkou volnost frakcí a za druhé na pokrytectví Renew, které rádo kritizuje strany typu PiS či FIDESZ, ale ANO mu se svou národní delegací nevadí, čili z vnitropolitických důvodů dává volba STAN asi smysl,“ uvedl Kaniok.
Podobně hovoří i jeho kolegyně z Masarykovy univerzity Veronika Velička Zapletalová. „Největší spekulace před volbami směřovaly právě k frakci Renew a možným ambicím STAN a i Pirátů zařadit se mezi liberály. Volební výsledky, propad Macronovy strany, menší zisky STANu a Pirátů, a naopak zisk sedmi mandátů pro ANO všechny tyto ambice poměrně rychle utnuly,“ uvedla Zapletalová s tím, že ideologicky problematické spojení Renew a ANO se tak stalo „manželstvím z rozumu“ pro obě strany. Pro STAN pak podle ní nezbývalo mnoho jiných řešení než se přidat k EPP.
„Zajímavé bude sledovat vývoj kolem Motoristů a Přísahy. Ti neskrývají svou ambici přidat se k ECR, což by samozřejmě podléhalo i souhlasu ze strany ODS, která je zakládajícím členem. Ze strany ODS však velké nadšení k tomuto kroku nespatřuji a je tedy možné, že Filip Turek zůstane na europarlamentním orbitu bez výraznějšího vlivu na chod Parlamentu,“ uvedla Zapletalová.
V EP se vyjednává centristická koalice EPP, sociálních demokratů a frakce Renew. Nominantka EPP na pozici předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyenová nicméně pro své zvolení bude potřebovat dost hlasů a i u její vlastní frakce jsou strany, které proti ní mají výhrady, například francouzští republikáni. Chybějící hlasy bude muset získat buď od Zelených, nebo minimálně od části ECR a tam se pak samozřejmě dá očekávat zisk zajímavých postů za tuto podporu. Osobně bych vsadila spíše na Zelené, kteří pro ni minule sice nehlasovali, ale v tomto období se k ní asi přikloní. Zelení (ale i socialisté) jasně deklarovali, že v případě užší spolupráce von der Leyenová s ECR bude jejich podpora nejistá,“ uvedla Zapletalová.
Alexandr Vondra pro Echo24 podpora ECR kandidátovi či kandidátce na vedení Komise se bude „samozřejmě odvíjet od toho, co za to dostanou“.