Ústavní soud už 9 měsíců řeší předčasné důchody, lidé skokově přišli o možnost dřívější penze
Obsah dostupný jen pro předplatitele.
Přihlásit se můžete
zde.
Pokud nemáte předplatné, nebo vám vypršelo, objednat si ho můžete .
Hnutí ANO se rozhodlo napadat zatím prakticky každou větší změnu týkající se důchodců u Ústavního soudu. Zatímco v případě zkrácení mimořádných valorizací vláda před soudem svůj krok obhájila, v řadě čekají dvě další rozhodnutí. To první z nich už přitom u Ústavního soudu čeká téměř devět měsíců, na začátku listopadu totiž hnutí ANO napadlo pozdější odchod do předčasných důchodů.
Novela už od října minulého roku zpomaluje valorizace a zpřísňuje předčasné penze. Je součástí širších penzijních změn a jejím cílem je zbrzdit zadlužování a růst výdajů. Zákon zkracuje možnost jít do penze dřív z pěti na tři roky, zvyšuje krácení předčasného důchodu, stanovuje podmínku 40 let placení odvodů a ruší valorizaci zásluhové části do řádného důchodového věku.
Jenže podle hnutí ANO z novely během procesu v parlamentu vypadla zásadní část, která měla umožnit přechodné období dlouhé 13 měsíců. Místo toho podle hnutí postavila občany v předdůchodovém věku do situace, kdy se museli urychleně rozhodnout, zda odejít ještě za původních podmínek o pět let dříve, nebo přijít na další roky a měsíce o možnost předčasného odchodu. Ministr práce Marian Jurečka (KDU-ČSL) však argumentoval i tím, že vláda i jeho úřad už na jaře avizovaly hlavní parametry změn.
Stejně tak se hnutí ANO rozhodlo v červnu napadnout u Ústavního soudu změny v penzijním spoření, po kterých lidem pobírajícím důchod nadále nenáleží státní příspěvek ke spoření. Zrušení příspěvku na penzijní připojištění postihne podle dřívějšího vyjádření Asociace penzijních společností zhruba milion aktuálně spořících penzistů, kteří kvůli tomu i se zhruba 150 miliardami korun odejdou ze systému. Příspěvky přestal stát poskytovat od července. Některé fondy však nabízejí po přechodnou dobu pro část klientů kompenzace z vlastních zdrojů.
Smyslem nevyplácení státních příspěvků střadatelům, kteří mají přiznaný starobní důchod, je podle ministerstva financí podpora motivace lidí k tvorbě úspor pro důchodový věk, což po přiznání důchodu ztrácí smysl a spoření pak slouží jen jako krátkodobý spořicí produkt.
Podle návrhu ANO je nepřijatelné hlavně to, že změna dopadne i na smlouvy uzavřené před přijetím normy. Vláda odmítla, aby se omezení vztahovalo jen na nové smlouvy, čímž statisícům občanů dramaticky změnila podmínky v průběhu hry, uvádějí poslanci ANO ve svém návrhu.
Vláda do obou řízení vstoupila a bude usilovat o zamítnutí návrhů opozice. Argumentaci k soudu dostal v obou případech za úkol vypracovat ministr pro legislativu Michal Šalomoun (za Piráty) ve spolupráci s ministerstvy práce a sociálních věcí, potažmo financí. To platí i o dalším sporu před Ústavním soudem, který se však netýká seniorů, nýbrž změn ve stavebním spoření.
S prvním podáním k Ústavnímu soudu už letos hnutí ANO neuspělo, když jeho poslanci napadli zkrácení poslední mimořádné valorizace. I zde trvalo rozhodování soudců přes osm měsíců. Vláda loni v čase vysoké inflace jednorázově upravila mechanismus mimořádné valorizace.
Penze tak sice stouply, ale méně, než mohli senioři očekávat. Průměrný důchodce přišel zhruba o tisícikorunu měsíčně. Vláda to zdůvodňovala hlavně rozpočtovou odpovědností, za loňský rok ušetřila 19,4 miliardy korun. Poslanci ANO, za které k soudu přišla bývalá ministryně financí Alena Schillerová, se domnívali, že vláda zasáhla do práv důchodců. Kvůli inflaci prý měli nárok na výraznější růst penzí. Navíc podle ANO vládní většina zneužila stav legislativní nouze.
Podle soudu ale vyhlášení stavu legislativní nouze nebylo protiústavní. Zrychlený režim schvalování zákona lze využít za mimořádných okolností, podle soudu však nejde jen o přírodní katastrofy, epidemii či válku, ale také o šokové narušení hospodářské či finanční situace státu, což kvůli inflaci nastalo na přelomu let 2022 a 2023. Ve snížení valorizace soud nespatřoval ani nepřípustnou retroaktivitu, tedy zpětnou působnost. Novela byla schválena ještě před vznikem právního nároku příjemců důchodů. Nárok podle soudu vzniká teprve splatností konkrétní dávky.